![](https://studentu.in.ua/wp-content/themes/TechHub/images/type.png)
![](https://studentu.in.ua/wp-content/themes/TechHub/images/my-reports.png)
![](https://studentu.in.ua/wp-content/themes/TechHub/images/wallet.png)
Змiст:
Вступ
Розділ І. Поняття та психологічні особливості журналістської творчості
1.1. Процес журналістської творчості. Особливість стадій творчого процесу журналіста
1.2. Індивідуальні психологічні особливості особистості журналіста
Розділ ІІ. Психологічна складова журналістської творчості та її роль у професійній діяльності журналіста
2.1. Характеристика механізму процесу журналістської творчості
2.2. Психологія побудови журналістського тексту
Висновки
Список літератури
Висновок:
Поняття журналістської твочості слід тлумачити як сукупність професійних якостей, необхідних для продуктивної діяльності в сфері масової інформації. Серед цих якостей – світогляд, моральні норми, емоції, інтелект, воля, знання, уміння, навички і т. ін. – чільне місце посідають психологічні особливості журналіста. Творчий потенціал журналіста не рівнозначний сумі знань, навичок, умінь. Він характеризується не кількісними, статистичними мірками, а динамікою мислення, якістю прийнятих рішень, продуктивністю думок і почуттів, творчою доцільністю поведінки журналіста в багатьох, часом досить неочікуваних, професійних ситуаціях. Отже, серед умов, які забезпечують максимальне розкриття можливостей журналіста, є і врахування психологічних факторів.
Творчість журналіста безпосередньо пов’язана із динамікою психічних процесів, які відбуваються і в читацькій аудиторії, і в журналістському середовищі. Як відомо, розвиток відбувається в координатах подання суперечностей. Не є винятком і особистість журналіста, чий творчий потенціал залежить від осмислення й подолання психологічних суперечностей. Оволодіння не тільки технологією творення тексту, розповсюдженням його серед реципієнтів (саме це є сутністю інформаціології), але й психологічними аспектами написання тексту та його сприйняття аудиторією. Матеріалізація журналістських ідей у суспільстві може бути підвалинами для формування науки, яка могла б називатись інформологією.
Журналістика запозичує психологічні підходи з філології, лінгвістики, філософії, історії. Існує велика кількість теорій, які неоднаково пояснюють одні і ті ж психологічні феномени або результати. Історія психології дає уявлення про феномени творчості, які пояснювалися абсолютно по-різному в різних психологічних школах. Останнім часом у літературознавстві і в теорії журналістики повертаються до поняття психологізму, пояснюючи їм різні явища, пов’язані з особливостями побудови тексту і його функцій.
Необхідно конкретизувати тезу про результатну для творчості взаємодію свідомого і несвідомого і зосередитися на основоположному елементі психології творчості – на проблемі інтуїції.
Інтуїція давно привертала увагу дослідників журналістики. Ознаки інтуїції убачалася в несподіванці продуктивного рішення, в тому, що цьому рішенню передувало попереднє накопичення і аналіз інформації. Відмічено: інтуїція народжується там, де послідовне логічне виведення результату з наявних даних утруднене або неможливе. Інтуїція визначається наукою як форма пізнавальної діяльності, коли без усвідомлення шляху руху думки журналіст робить висновок про суть предмету. Журналістська інтуїція синтезує наукову (в основному емпіричну) інтуїцію, художнє чуття і «практичну мудрість».
Разом з інтуїцією в публіцистиці велику роль грають фантазія і уява. До певної міри фантазія повторює асоціативну дію, але функціонально змінює його. Це асоціація нового рівня, направлена на реорганізацію наявного досвіду, на формування нових комбінацій.
Роль фантазії в творчому процесі особливо велика, тому що вона породжує нове, оригінальне. Фантазія виконує одночасно гносеологічну і психологічну функції. З гносеологічної точки зору фантазія подвійна: вона як би відриває мислення від тих, що «сковують» його особистих уподобань та навичок, і тим самим направляє до абстракції. В той же час фантазія закономірно тяжіє до індивідуалізованого змісту мислення. Ця особливість фантазії робить її надзвичайно продуктивним психологічним засобом творчого мислення.
НА САЙТІ НЕ ПЕРЕДБАЧЕНА МОЖЛИВІСТЬ СКАЧУВАННЯ РОБІТ, ВОНИ ВИСИЛАЮТЬСЯ НА ЕЛЕКТРОННУ СКРИНЬКУ ПІСЛЯ ОПЛАТИ. Для того, щоб ознайомитись з оглядом цієї роботи у форматі відео, отримати звіт з перевірки на плагіат та іншу інформацію, звертайтесь за телефоном +380501022921 (Telegram, Viber, WhatsApp) або n0501022921@gmail.com